У збірнику публікують наукові праці, які висвітлюють дослідження в Україні та за кордоном з тематики, що охоплює різноманітні аспекти вивчення германських і романських мов, а також з перекладознавства, зарубіжного й порівняльного літературознавства, класичної філології, методики викладання іноземних мов. Мови видання: українська та англійська. “Іноземна філологія” індексується у таких базах даних: MLA International Bibliography with Full Text (EBSCO), DOAJ, Index Copernicus, Google Scholar. Наказом Міністерства освіти і науки України від 17.03.2020 № 409 збірник включено до категорії “Б” Переліку наукових фахових видань України зі спеціальності 035 “Філологія”. Реєстрація суб'єкта у сфері друкованих медіа: Рішення Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення №1877 від 30.05.2024 р. Ідентифікатор медіа R30-04913 ISSN: 0320-2372 (друк.) ISSN: 2078-2373 (онлайн)
Автори, які публікуються у цьому збірнику, погоджуються з такими умовами: а. Автори залишають за собою право на авторство своєї праці та передають збірнику право її першої публікації на умовах ліцензії Creative Commons Attribution License https://creativecommons.org/licenses/by/3.0/, яка дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану працю з обов’язковим посиланням на її авторів та першу публікацію у цьому збірнику. б. Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо не ексклюзивного розповсюдження праці у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим збірником (наприклад, розміщувати її в електронному інституційному сховищі або публікувати у складі монографії) за умови збереження посилання на її першу публікацію у цьому збірнику. в. Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад, в інституційних сховищах або на особистих веб-сайтах) рукопису праці як до подання його до редакції, так і під час редакційного опрацювання, оскільки це сприяє виникненню продуктивної наукової дискусії та позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування опублікованих праць (див.The Effect of Open Access https://web-archive.southampton.ac.uk/opcit.eprints.org/oacitation-biblio.html). ПОЛОЖЕННЯ ПРО КОНФІДЕНЦІЙНІСТЬ Імена та електронні адреси, які вказуються користувачами сайту цього збірника, будуть використовуватись виключно для виконання внутрішніх технічних завдань цього журналу; вони не будуть поширюватись та передаватись стороннім особам.
Науковий шлях довжиною у життя: “Іноземній філології” – 60!
ЕТИМОЛОГІЯ ТЕРМІНІВ ЯК ЧАСТИНИ ФАХОВОЇ МОВИ НЕЙРОНАУКИ У НАУКОВО-ПОПУЛЯРНІЙ ЛІТЕРАТУРІ (НА МАТЕРІАЛІ ПРАЦЬ Д. ІҐЛМАНА)
У статті розглянуто особливості походження термінів фахової мови нейронауки. Актуальність дослідження зумовлена важливістю нейронауки і, відповідно, її фахової мови для покращення якості життя людини. Предметом дослідження є англійська фахова мова нейронауки, а об’єктом – по- ходження однокомпонентних термінів англійської фахової мови нейронауки. Терміни були обрані методом суцільної вибірки з матеріалу та проаналізовані за допомогою етимологічних словників. Було виявлено, що більша частина однокомпонентних термінів нейронауки була утворена за допо- могою грецьких терміноелементів чи походить напряму з грецької мови. Менше термінів утворені з латинських і грецьких терміноелементів. Невелика частка термінів має інше походження, здебільшого з прагерманської мови. Найменшу частку становлять терміни суто латинського походження, які були запозичені безпосередньо з латинської. Вважаємо дослідження важливим для розкриття повної та детальної картини англійської фахової мови нейронауки та фахової мови медицини загалом. Ключові слова: фахова мова, професійна субмова, іноземна мова за професійним спрямуванням, термінологія, термін, етимологія термінів.
ФУНКЦІЙНИЙ ПОТЕНЦІАЛ АНГЛІЙСЬКИХ КОГНІТИВНИХ ДІЄСЛІВ У НАРАТИВІ (НА МАТЕРІАЛІ ТВОРІВ М. ЕТВУД)
У статті з’ясовано та системно обґрунтовано особливості функціонування когнітивної дієслівної лексики в англійськомовному художньому дискурсі на матеріалі романів Маргарет Етвуд. Теоретичною основою є праці з лексичної та функційної семантики дієслова та наратології, а методологічною – комплексне застосування корпусного аналізу, дискурс-аналізу та метафункційного аналізу М. А. К. Геллідея. Виявлено, що когнітивні дієслова в наративі здебільшого виконують ідеєтвірну метафункцію, відображаючи ментальні процеси персонажів та наратора, які чергуються з різною інтенсивністю у структурі оповіді. Ідеєтвірна метафункція когнітивних дієслів вказує на інтеріоризовані структури свідомості персонажів і наратора. Окрім цього, окремі когнітивні дієслова виконують міжособистісну метафункцію, зокрема у конструкціях на зразок I think, I know, що використовуються в діалогах для конструювання спільного ментального досвіду зі співрозмовником. За допомогою психометричного програмного забезпечення LIWC кількісно опрацьовано та проаналізовано когнітивні дієслова в семи творах. Встановлено, що дистрибуція когнітивних дієслів є нерівномірною, але має шаблонний характер, пов’язаний з канонічними принципами наративу. Відповідно до теорії наративної арки, когнітивні дієслова досягають найбільшої частотності у сере- дині тексту, ближче до кульмінації, передаючи пік психологічної напруги через потребу розв’язання конфлікту. У цій частині персонажі докладають найбільших ментальних зусиль, що відображається у використанні когнітивних дієслів, які підкреслюють невпевненість і потребу в ментальному ан- гажуванні інших суб’єктів. Частотні відхилення від стандартної дистрибуції інтерпретуються як індикатори жанрових особливостей та авторського ідіостилю. Отже, у статті досліджено реалізацію функційного потенціалу англійських когнітивних дієслів та особливості їх дистрибуції у структурі наративу на прикладі романів М. Етвуд. Ключові слова: когнітивні дієслова, наратив, функція, метафункція, М. Етвуд.
СМИСЛОТВІРНИЙ ПОТЕНЦІАЛ МОНО- ТА ПОЛІСЕМНИХ ТЕРМІНІВ АНГЛОМОВНОЇ МАСМЕДІЙНОЇ СФЕРИ
Статтю присвячено смислотвірному потенціалу моно- та полісемних термінів англійської масмедійної сфери. Термінологічну полісемію масмедійної сфери визначено як вживання одного і того самого слова-терміна у двох і більше смислах. На основі аналізу мовного матеріалу зроблено висновок про те, що полісемію (як динамічне функціонування сукупності семем полісеманта у мовній діяльності) необхідно розглядати з позиції узагальненого інваріанта та його диференційних смислів, за допомогою яких носій мови актуалізує сему у відповідному синтагматичному оточенні, що забезпечує комунікацію та взаєморозуміння фахівців. Ключові слова: полісемні та моносемні терміни, англійська масмедійна сфера, загальновживана лексика, термінологічна полісемія, творення смислів, узагальнювальна функція мови та мовлення, інваріантний зміст терміна.
ЕТИМОЛОГІЧНИЙ АНАЛІЗ АНГЛОМОВНИХ ТЕРМІНІВ КІБЕРБЕЗПЕКИ
Статтю присвячено етимологічному аналізу англомовної термінології кібербезпеки. Встанов- лено, що три чверті досліджуваних термінів виявилися багатокомпонентними за структурою. Їхня етимологія свідчить, що такі терміни є переважно латинського походження, а друге місце серед них поділяють терміни латино-грецького та англо-латинського походження. Третє місце посідають терміни, утворені поєднанням слів латинського походження з германськими основами (9,3%) та власне англійськими елементами (9,3%). Найменш чисельними виявилися багатослівні терміни греко-італійського та греко-арабського походження, а також терміни, утворені на основі поєднання американського варіанту англійської та італійської мов. Розглянуто однослівні терміни кібербезпеки, серед яких латинські терміноелементи склали десяту частину, а одиниці грецького походження ста- новлять 2,2%. Інші джерела надходження термінів (кельтська, африканська мови тощо) виявилися малохарактерними для аналізованого матеріалу і представлені 1–2% . Ключові слова: етимологія, кібербезпека, термінологія, латинс ька мова, грецька мова, однокомпонентні терміни, багатокомпонентні терміни.
ПОТЕНЦІЙНА МАНІФЕСТАЦІЯ СИНТАГМАТИЧНОЇ БІФУНКЦІОНАЛЬНОЇ ЗНАЧИМОСТІ КВАЛІФІКАТИВНИХ ЕЛЕМЕНТАРНИХ ЗНАКІВ У СУЧАСНІЙ НІМЕЦЬКІЙ МОВІ
Стаття написана в руслі висунутої авторами концепції лінгвального статусу адʼєктивних ква- ліфікативних слів, згідно з якою елементарні кваліфікативні знаки як одиниці лексикону наділені імпліцитним категоріальним значенням, суть якого полягає в здатності елементарного знака реалі- зуватись у субʼєктно-предикатній структурі актуальних і потенційних речень, зберігаючи в рамках синтагматичної біфункціональності семантичну тотожність. Категоріальне значення таких одиниць як частини мови формується на основі їхнього відношення до носіїв ознаки (S : P) у формі кваліфі- кативної атрибуції, яка і є основою ідентифікації новоутвореної в системі частин мови категорії – кваліфікатора, і яка реалізується як на фоні реальної, так і потенційної предикації. Потенційна пре- дикація може існувати як в реальній предикації, так і в глибинних структурах актуальних речень у формі “деградованих предикатів”, предикативних означень, обʼєктних предикативів, субʼєктних депіктивів. Навіть називні речення імплікують двочленну субʼєктно-предикатну віртуальну структуру, в якій елементарний знак реалізує свою системну біфункціональність. У статті подано типологію різних типів і способів маніфестації системної біфункціональності елементарного знака в глибинних структурах актуальних речень на основі принципів генеративної та латентної граматики. У результаті дослідження вдалося визначити кількісну та якісну специфіку маніфестації синтагматичної значимості елементарних знаків у “згорнутих подіях”, реалізованих у них пропозитивних номінаціях, а також у різноструктурних потенційних висловлюваннях. Ключові слова: потенційна предикація, елементарний знак, кваліфікатор, синтагматична значи- мість, пропозитивна номінація, “деградований предикат”.
ПАРТИЦИП ІІ, ДІЄПРИКМЕТНИК/ДІЄПРИСЛІВНИК МИНУЛОГО ЧАСУ ТА РЕЗУЛЬТАТИВНІСТЬ
У статті розглянуті партицип ІІ та дієприкметник/дієприслівник минулого часу у формі доко- наного виду як носії результативної семантики у німецькій та українській мовах відповідно. Завдяки аналізу прикладів із творів художньої літератури та їхніх перекладів встановлено, що досліджувані форми можуть виражати результативність дії як самостійно у функції означення, так і як складові ча- стини різних конструкцій. Завдяки контрастивному методу дослідження з’ясовано, що дієприкметники минулого часу у формі доконаного виду використовуються як означення в українській мові частіше, ніж партиципи ІІ у цій же функції в німецькій мові. Натомість у німецькій мові виявлено більше прикладів із різними конструкціями, складовими частинами яких виступають другі партиципи з ре- зультативною семантикою, ніж прикладів з різними конструкціями в українській мові, у склад яких входять дієприкметники минулого часу у формі доконаного виду. Ключові слова: результативна семантика, партицип ІІ, дієприкметник минулого часу, дієприслівник минулого часу, доконаний вид.
СИСТЕМИ ЗНАННЯ В ГАЛУЗЕВОМУ АНГЛІЙСЬКОМОВНОМУ СЛОВНИКУ
У дослідженні запропоновано організацію словника англійськомовних геологічних термінів на основі концептів із метою удосконалення форм представлення знань та комунікації. Організація словника на основі галузевих концептів допомагає відобразити складні семантичні зв’язки геологічних знань. Деталізовано комплексний характер геологічної термінології, зумовлений вузькою спеціаліза- цією, та наголошено на важливості чіткого представлення інформації шляхом її тематичного струк- турування. Використання здобутків когнітивної лінгвістики та онтологічних досліджень відкриває можливості для розуміння ментальних структур та організації геологічних сутностей. У роботі застосо- вано комбіновану методологію, що включає елементи когнітивної лінгвістики, онтологічного підходу, фреймової семантики, концептуального суміщення та фреймів представлення знань. Корпусний аналіз англійськомовних академічних і навчальних текстів забезпечив репрезентативну вибірку геологічної термінології. Проаналізовано взаємозв’язок між загальним вокабуляром і галузевим словником, зокрема розглянуто питання про рішення термінографів щодо включення термінів та їхніх концепту- альних ознак до реєстру. Ієрархічна організація термінів у рамках концептів полегшує репрезентацію знань і уточнює багатогранні взаємозв’язки в системі концептів. Вихідний набір концептів і термінів сформовано на базі попереднього дослідження, в якому визначено ключові англійськомовні геологічні терміноконцепти та похідні від них терміни на підставі семантичних взаємозв’язків. Концептуальна структура словника передбачає групування когнітивно пов’язаних термінів і висвітлює семасіологічні та ономасіологічні аспекти їхнього галузевого значення. У дослідженні наголошено на необхідності створення концептуального термінологічного словника, який би враховував пріоритетність зв’язків між термінами та сприяв стандартизації, завдяки чому підвищувалася би ефективність комунікації та інтеграції знань. Майбутні дослідження передбачають розширення корпусу геологічних текстів і застосування сучасних методів опрацювання природної мови та машинного навчання для вдоскона- лення концептуальних галузевих словників. Співпраця між лінгвістами, геологами та спеціалістами з комп’ютерних наук відіграє важливу роль у забезпеченні потреб геологічної спільноти в нових форматах представлення знань. Ключові слова: когнітивна лінгвістика, концептуальний словник, галузеві знання, англійсько- мовна геологічна термінологія, онтологічна структура.
МЕТАФОРИЧНІ СЦЕНАРІЇ В ПСИХОТЕРАПЕВТИЧНОМУ ДИСКУРСІ ІРВІНА ЯЛОМА
Статтю присвячено дослідженню психотерапевтичного дискурсу сучасного американського психотерапевта і письменника Ірвіна Ялома у фокусі теорії концептуальної метафори. Метою розвідки є виокремлення метафоричних сценаріїв, котрі становлять діапазон концептуальної метафори з цільовим доменом PSYCHOTHERAPY у психотерапевтичному дискурсі автора. Методологічним підґрунтям дослідження є методика аналізу метафоричних сценаріїв. Матеріалом дослідження об- рано психотерапевтичні романи Ірвіна Ялома When Nietzsche Wept, The Schopenhauer Cure. Вио- кремлено метафоричні сценарії, які об’єктивують домен цілі (процесу групової і/або індивідуальної терапії): JOURNEY→ MOUNTAIN TRIP BY THE TORRENT, SEA VOYAGE, FAMILY RELATIONS, HOUSECLEANING, CHIMNEY SWEEPING, CHESS GAME, GARDENING, DRESS REHEARSAL. Метафоричні сценарії висвітлюють певні концептуальні ознаки домену цілі, тим самим звертаючи увагу читача на ключові ознаки процесу терапії як взаємодії між терапевтом і пацієнтом/пацієнтами. Описано метафоричні ролі, якими автор наділяє терапевта і пацієнта в межах цих сценаріїв. Ключові слова: концептуальна метафора, домен, діапазон метафори, когнітивні механізми, психотерапевтичний дискурс, фрейм, метафоричний сценарій.
СХЕМОСТРАТЕГІЇ БУДОВИ АНГЛОМОВНИХ ТЕКСТІВ НОВИН: ЛІНГВОКОГНІТИВНИЙ РАКУРС
У руслі когнітивної лінгвістики у статті запропоновано поняття схемостратегій як засобів семіотичної модифікації концептуальних структур адресата, зосереджених у картині світу, спільній для носіїв мови, що дає змогу конкретизувати поширене в сучасній лінгвістиці поняття комунікативних стратегій. На матеріалі англомовних текстів новин про російсько-українську війну виявлено три групи тактик, призначених для реалізації схемостратегій. Референційні тактики активують ментальні структури, що репрезентують осіб, суспільні групи, держави або їхнє протистояння. Статусні так- тики розподіляють зміст в аспекті його актуальності між заголовком, вступом і рештою тексту. Акцентувальні тактики – ініціального, фінального, фінально-ініціального фокусування, дефокусуван- ня, ідентифікації й різновекторності – розподіляють увагу читача між позначуваними референтами упродовж кількох абзаців, слугуючи прихованим засобом впливу на аудиторію. Ключові слова: схемостратегія, комунікативна стратегія, тактика, когнітивна лінгвістика, англомовні тексти новин, російсько-українська війна, вплив.
ГЕНЕРАТИВНІ КОНЦЕПТИ АНГЛОМОВНОГО ДИСКУРСУ ВІЙНИ
Статтю присвячено аналізу дискурсотвірного концепту ВІЙНА в англомовних політичних дискур- сах про війну росії проти України. Теоретично розвідка ґрунтується на теоріях політичної лінгвістики, когнітивної лінгвістики, матричного моделювання концепту і теорії концептуальної метафори. На матеріалі проукраїнського дискурсу прем’єр-міністра Британії Бориса Джонсона та пропутінського політичного дискурсу китайських офіційних медіа виокремлено лінгвальні засоби об’єктивації кон- цепту, у тому числі концептуальні метафори ВІЙНИ, та змодельовано відповідні матриці доменів. Найбільш суттєвими доменами досвіду, в межах яких профілюється концепт ВІЙНА в політичному дискурсі, виявились домени ХАРАКТЕР ВІЙНИ, ПРИЧИНА ВІЙНИ, ЦІЛЬ ВІЙНИ, ПАРТНЕРИ КРАЇН-УЧАСНИКІВ ВІЙНИ, РЕЗУЛЬТАТ ВІЙНИ, АКСІОЛОГІЯ ВІЙНИ. Матриці доменів, активовані лексичними номінаціями російсько-української війни у двох ідеологічно протилежних дискурсах, мають принципово різне наповнення у протиборчих картинах світу, що додає прикладного значення цій розвідці. Ключові слова: дискурс війни, концепт ВІЙНИ, домен, матриця, концептуальна метафора ВІЙНИ, картина світу, політичний дискурс.
ДЕТАБУЇЗАЦІЯ КОНЦЕПТУ DEATH В АНГЛОМОВНОМУ ДИСКУРСІ РУХУ ПОЗИТИВНОГО СТАВЛЕННЯ ДО СМЕРТІ
У статті розглянуто концепт DEATH в англомовному дискурсі руху позитивного ставлення до смерті, який активно розвивається з початку ХХІ століття. Концепт DEATH є одним з ключових для індивідуальної та колективної свідомості, проте його вербалізація зазвичай здійснювалася в англійській та інших мовах за допомогою евфемізмів і метафор. Встановлено, що соціальні та демографічні про- цеси сучасних західних суспільств, а саме високий рівень життя, прогрес медицини та, як результат, значне подовження тривалості життя, сприяють розвиткові активізму, що має на меті вивести DEATH з кола табуйованих тем. Встановлено, що першим кроком до детабуїзації концепту була легитимізація евтаназії. Здійснено аналіз лексеми euthanasia, словосполучень з нею та її синонімів, що дозволило схарактеризувати складові фрейму, вербалізованого цими мовними одиницями, та їх варіативність. Виявлено, що цей фрейм зазвичай містить слоти агенс та пацієнс, але також у випадках, коли роль лікаря полягає лише у прописуванні необхідного для евтаназії медикаменту, хворий виступає як реципієнт, а у випадку подальшого застосування препарату – як агент. Було виявлено, що евфемізм euthanasia поступово заміщується прозорими синонімами, які містять лексеми death та dying. Аналіз дискурсу активістського руху виявив низку нових видів бізнесу, професій та культурних практик, назви яких використовують слово death. У результаті дослідження англомовних текстів руху позитив- ного ставлення до смерті встановлено, що практики, наприклад, поминки (funerals), які традиційно пов’язані зі смертю, трауром та горем, свідомо реконтекстуалізуються та перетворюються у святкові події-зустрічі з близькими, організовані людиною за життя заради отримання позитивних емоцій від соціальної взаємодії. Вивчення текстів також виявило перевагу вживання граматичної форми dying у поєднанні з good або well над лексемою DEATH, що свідчить про трансформацію концепту DEATH з неочікуваної та раптової події на процес, який може бути позитивно прожитий. Ключові слова: концепт DEATH, рух позитивного ставлення до смерті, детабуїзація, евфемізм, дискурс.
МАКРОСТРУКТУРА АНГЛОМОВНИХ НАУКОВИХ СТАТЕЙ УКРАЇНСЬКОГО АВТОРСТВА У ГАЛУЗІ НАУК ПРО ЖИТТЯ
У статті розглянуто моделі макроструктури наукових статей у галузі наук про життя, опублікованих українськими журналами, на основі аналізу заголовків розділів і підрозділів та їхнього впорядкуван- ня. Корпус дослідження складається з 60 оригінальних наукових статей, написаних англійською мовою та опублікованих у п’яти наукових журналах у галузі біології та наук про довкілля в Україні у 2023–2024 роках. Зафіксовані заголовки були класифіковані відповідно до їхнього типу. Функціональні заголовки були опрацьовані кількісно, а змістові – за допомогою аналізу ключових слів. На основі маркування, складу та впорядкування розділів були побудовані та порівняні їхні структурні моделі. Дослідження показало, що у розглянутих статтях дотримано загальноприйнятих стандартів струк- турування за зразком IMRD. Більшість заголовків розділів були стандартного функціонального типу, тоді як заголовки підрозділів – переважно змістового типу. Виявлено, що домінуючими моделями макроструктури були I_Mat & M_R & D_C та I_Mat & M_R_D_C з підзаголовками, включеними до розділів Mat & M або R & D. Суттєвих відхилень від міжнародних стандартів структурування на- укових статей не зафіксовано. Ключові слова: наукова стаття, модель макроструктури, заголовок розділу, підзаголовок, струк- тура IMRD.
ПРОТИДІЯ РОСІЙСЬКИМ ФЕЙКОВИМ НАРАТИВАМ У БРИТАНСЬКИХ ТА АМЕРИКАНСЬКИХ МЕДІА: КРИТИЧНИЙ ДИСКУРС-АНАЛІЗ (КДА)
На основі застосування критичного дискурс-аналізу, проведеного на матеріалах друкованої британської та американської преси, дослідження розкриває поширені впродовж останнього десятиліття наративи російської пропаганди щодо суверенітету держави та війни, розв’язаної росі- єю на території України. Корпус матеріалу для дослідження сформовано шляхом ручного пошуку з газет і журналів у відкритому доступі, опублікованих у США, Канаді та Великій Британії, зокрема The Financial Times, Reuters, Business Insider, The New York Times, The Guardian, The Atlantic Council, The Economist, а також суспільних мовників CCN і BBC та інших. Аналізу підлягали публікації за період з 2021 року до першої половини 2024 року. Лінгвістичний аналіз риторики конфлікту охоплює прагматичні та семантичні елементи з імпліцитною негативною оцінкою російської політики. За допомогою критичної теорії та аналізу дискурсу, критичного аналізу метафор і теорії позиціонування, дослідження класифікує головних акторів як агресорів або жертв та описує дискурсивні стратегії, що використовуються для протидії та викриття фейкових російських наративів. У статті розкрито причини та наслідки проаналізованих практик, визначено мовні засоби, що використовуються для реалізації дискурсивних стратегій, і розглянуто, як емоційні тригери викликають інтерес читачів за допомогою лексико-семантичних засобів і стилістичних фігур. Результати аналізу текстів свідчать про те, що росії та її лідеру прописані деструктивні семантичні ролі, які сприяють формуванню негативного семантичного поля, пов’язаного з відповідальністю росії за протиправні воєнні дії в Україні. Аналіз демонструє негативне обрамлення фейкових тверджень російської пропаганди, яке було розвінчане західними ЗМІ за допомогою таких дискурсивних стратегій, як доказовість, віктимізація, гра в числа, персоналізація, висміювання, іронія та навішування ярликів. Зазначені стратегії реалізуються різними мовними засобами, зокрема метафорою, метонімією, іронією, ідіомами, фразеологізмами та ін. Проведене авторами статті дослідження, що ґрунтується на якісному аналізі друкованих видань США та Великобританії, дає обмежені результати. Перспективним напрямком для подальших науко- вих пошуків може стати опрацювання матеріалів соціальних мереж на основі застосування якісного та кількісного аналізу. Ключові слова: критичний дискурс-аналіз, дискурсивні стратегії, лінгвістичні засоби, стилістичні фігури, російські фейкові наративи, війна в Україні.
КОНЦЕПТ “ВІЙНА”: МОВНА ОБ’ЄКТИВАЦІЯ У ГРЕЦЬКОМУ МЕДІАТЕКСТІ (ВИСВІТЛЕННЯ ПОДІЙ В УКРАЇНІ 2022–2024 РОКІВ)
Дослідження присвячено аналізу мовного відображення концепту “війна” у статтях грецько- го медіавидання CNN Greece за двохрічний період – з лютого 2022 року до лютого 2024 року на тему російської війни в Україні. Досліджуване концептуалізоване поняття розглянуто на основі різнорівневих мовних засобів. Найперше виділено стрижневу номінацію війни – “πόλεμος” та споріднені одиниці, зокрема однокореневі слова, деривати, серед яких чимало композитів. Розглянуто також мовну об’єктивацію концепту неоднослівними вербалізаторами номінації війни, синонімічні та антонімічні ряди, синтаксичні сполучення з мовними одиницями різних лексико-граматичних класів (а саме атрибутивні, номінативні та предикативні синтагми), певні стилістичні явища (асоціація, перелічення, перифраза). Образні засоби, серед яких епітети, метафоричні та метонімічні сполучення, використовуються в медіатекстах для підсилення негативного емоційного враження від війни. На основі аналізу виявлено, що війна в Україні зображається в грецьких ЗМІ як агресивна та кривава. Концепт “війна”, як доведено у статті, характеризується багатогранністю та складністю номінативного поля в досліджуваному медіатексті, з негативною оцінною маркованістю стосовно держави-агресора. Мовні засоби-репрезентанти аналізованого концепту в грецьких медіатекстах відіграють ключову роль у формуванні негативного ставлення до подій в Україні грецького читача, у створенні та підтримці відповідного емоційного настрою. Ключові слова: війна, концепт, вербалізатор, маркованість, медіатекст.
ІНВЕРСІЯ ЯК РИТОРИЧНА ФІГУРА В АНГЛІЙСЬКОМУ МОДЕРНІСТИЧНОМУ ДИСКУРСІ (СИНЕРГЕТИЧНИЙ ТА ПСИХОЛІНГВІСТИЧНИЙ ВИМІРИ)
У статті розглянуто синергетичні та психолінгвістичні аспекти функціонування контекстів з інверсивними моделями у творах Д. Джойса. В аналізованих фрагментах художньої прози інверсія як риторична фігура слугує вагомим елементом творення експресивності тексту. Окрім суто фактуальної, інверсія виконує й стилістичну функцію увиразнення елементів контексту: зокрема інверсивні конструкції використовуються для: (1) емфази семантичних елементів концептуадьного характе- ру для виявлення оцінки навколишньої дійсності; (2) номінації та ставлення до окремих осіб як чинників, що формують негативне чи позитивне емоційне сприйняття безпосереднього оточення; (3) використання інверсивних конструкцій для опису зовнішності персонажа з метою його додаткових характеристик; (4) розкриття психоемоційного ставлення до іншої людини через суспільну думку щодо її поведінки, що призвела до деградації соціального статусу й осуду такої поведінки; (5) форму- вання оцінки ситуації та окремих людей через детальний опис предметів для формування ставлення до присутніх та ситуації. Застосування синергетичного та психолінгвістичного підходів до аналізу художнього дискурсу уможливлює глибинну інтерпретацію дискурсу в аспекті його контент-аналізу, а також використовується для розкриття задуму письменника стосовно психоемоційної інтерпретації зображуваної художньої дійсності реципієнтом. Синергетичний вимір тексту передбачає детальний розгляд його одиниць з огляду на мультирівневу структуру висловлювань у межах макроконтексту. Для цього необхідно здійснити лінгвістичний аналіз, що поряд з психолінгвістичним дослідженням свідчить про глибинне прочитання літературних творів. Ключові слова: інверсія, лінгнвосинергетичний та психолінгвістичний вимір, виразність, стилістична функція, проза Д. Джойса, контекст, риторична фігура.
РОЛЬ ХУДОЖНЬОГО ПЕРЕКЛАДУ У ФОРМУВАННІ ЛІТЕРАТУРНО-КУЛЬТУРНОГО ПРОСТОРУ І КОНСТРУЮВАННІ НАЦІОНАЛЬНОЇ ІДЕНТИЧНОСТІ
У статті проаналізовано роль художнього перекладу у формуванні літературно-культурного простору і конструюванні національної ідентичності. Зокрема, з’ясовано потребу переосмислення певних перекладознавчих понять і методологічних підходів, зумовлену динамічним тлумаченням кордонів і переосмисленням поняття ідентичності. Здійснено спробу визначити суттєві аспекти ху- дожнього перекладу як форми міжлітературної взаємодії та міжкультурної комунікації. Проілюстро- вано виокремлення націєтворчої функції художнього перекладу в українському перекладознавстві. Встановлено взаємозв’язки художнього перекладу, культури та національної ідентичності. Окреслено полісферичну модель культурного простору. Розглянуто різновиди національної ідентичності. Охарак- теризовано художній переклад як вагому практику формування національного культурного простору як процесу творення, поширення та споживання таких текстів культури як перекладна література. Ключові слова: художній переклад, міжлітературна взаємодія, міжкультурна комунікація, функція перекладу, літературно-культурний простір, національна ідентичність, модель культурного простору.
КОГНІТИВНІ ПРОЦЕСИ ВЕРБАЛІЗАЦІЇ ТА РЕВЕРБАЛІЗАЦІЇ РОСІЙСЬКО-УКРАЇНСЬКИХ КОНЦЕПТІВ ВОЄННОГО ЧАСУ
Мова, базове джерело та інструмент людської комунікації, віддзеркалює низку аспектів життя суспільства. Початок повномасштабної російсько-української війни у 2022 році кардинально змінив не лише життя, а й спосіб вербалізації українцями нової воєнної реальності, офіційним ретранслятором якої стали ЗМІ. У статті виокремлено кілька найуживаніших нових лексичних концептів воєнного часу, в основі яких лежать моделі метаконцептуальної деривації. Аналіз засвідчує, що афіксація, афіксоскопія та афіксоскладання є моделями, які найчастіше використовуються при творенні нової лек- сики воєнного часу. У статті застосовано ідею теорії каскадного активаційного фреймінгу, яка пояснює, чому висхідний рух у сприйнятті картини світу, починаючи з інтерпретації дійсності суспільством, призводить до появи нових лексикалізованих концептів воєнного часу. Аргументи підкріплюються корпусом медіатекстів воєнного часу в українському та ревербалізованому англійському варіантах, що доводить вплив війни на обидві мови. Ключові слова: нові лексикалізовані концепти воєнного часу, метаконцептуальна деривація, вербалізація, ревербалізація.
ФУНКЦІЇ ІНТЕРФЕЙСІВ КОРИСТУВАЧА СТРИМІНГОВИХ СЕРВІСІВ ВІДЕО ЯК ПОТЕНЦІЙНІ ІНСТРУМЕНТИ ДЛЯ АУДІОВІЗУАЛЬНОГО ПЕРЕКЛАДУ
У статті підкреслено історичне значення текстових приміток у традиційних книгах, відзначено їхню важливу роль для редакторів, перекладачів і читачів таких творів. Завдяки появі нового виду мистецтва, а саме аудіовізуальних творів, з’являється також необхідність адаптації паратекстуальних елементів для цього нового медіуму. Дослідження функцій приміток у традиційних текстах, проведен- ня паралелей з паратекстуальними елементами в аудіовізуальних творах та аналіз інтерфейсу конкрет- ного стримінгового сервісу Amazon Prime Video демонструє значний потенціал його паратекстуальних елементів у покращенні якості аудіовізуального перекладу та взаємодії глядача з аудіовізуальним твором. У висновках звернено увагу на значний потенціал збільшення ролі перекладачів у розробленні інтерфейсів і програмного забезпечення для стримінгових сервісів, а також подальший розвиток міждисциплінарної співпраці між галузями перекладознавства, інформаційних технологій та марке- тингу задля покращення локалізації аудіовізуальних продуктів для цільових глядачів. Ключові слова: аудіовізуальний переклад, інтерфейс користувача, стримінгові сервіси, паратекстуальність, епітекст, перітекст.
ОЛЕКСАНДР ФІНКЕЛЬ І СТАНОВЛЕННЯ ПЕРЕКЛАДОЗНАВСТВА В УКРАЇНІ
Мета статті – оцінити значну роль Олександра Фінкеля у становленні українського пере- кладознавства як самостійної наукової дисципліни. Новаторська робота О. Фінкеля запровадила методологічний підхід до аналізу лінгвістичних аспектів перекладу, а сам дослідник був одним з перших прихильників цього підходу. Хоча науковець працював у Харкові, його дослідження з України мали вплив на весь Радянський Союз та навіть далі. Фінкелеве широкомасштабне дослідження пере- кладу як наукового явища мало за ціль створити окрему наукову галузь в українському академічному середовищі, використовуючи лінгвостилістичну методологію, що саме зароджувалася. Спираючись насамперед на опубліковані праці та рукописи О. Фінкеля, стаття висвітлює його погляди на основні сфери перекладознавства: теорію, критику та дидактику. Його застосування лінгвостилістики глибоко занурюється у базові явища перекладу, такі як еквівалентність, типи тексту, множинність перекладу, роль перекладача, інтертекстуальність і динаміка тексту. У рамках класифікації перекладознавчих періодів Джорджа Штайнера ідеї О. Фінкеля найбільше збігаються з третім періодом, який характеризується лінгвістичним підходом до теорії перекладу. Спочатку він пов’язує переклад зі стилістикою та лінгвістикою, згодом розвиваючи лінгвостилістику. Ключові питання його роботи включають природу перекладу, найменшу одиницю перекладу, лінгвістичну структуру елементів тексту, таких, як слова та речення, і те, як мовні елементи форму- ють історично-культурну дійсність. Ключові слова: теорія перекладу, еквівалентність, типи тексту, оцінка якості перекладу, дидак- тика перекладу.
ІНТЕНСИФІКАЦІЯ У ДАВНЬОГРЕЦЬКИХ ЗВʼЯЗУЮЧИХ ПРОКЛЯТТЯХ
У статті розглянуто засоби реалізації іллокутивної інтенсифікації, яка є однією з характер- них рис давньогрецьких проклять. Підсилюючи іллокутивний акт, вона реалізується передовсім на рівні предикатів, серед яких значну частку становлять префіксальні дієслова. Зазвичай вони вжиті із десемантизованими префіксами, які не змінюють, а інтенсифікують значення базового дієслова. Дієслівна інтенсифікація може реалізуватись чотирма шляхами: використанням дієслів з тотожним префіксом, поєднанням префіксальних і простих дієслів, нагромадженням дієслів з подібним значенням, вживанням утворених від спільної основи дієслів з різними префіксами. З метою інтенсифікації у прокляттях широко використовуються повтори. Здебільшого обидва згадані засоби поєднуються у межах тексту. Широке вживання у прокляттях префіксальних дієслів, дієслівних груп та повтори, що рідко трапляється у літературних текстах, є ознакою мови магії. Поєднання цих елементів мало гарантувати ефектив ність прокляття і сприяти отриманню бажаного результату. Ключові слова: давньогрецька мова, прокляття, інтенсифікація, іллокутивний акт, дієслово, префіксація, повторення.
НОМІНАТИВНЕ ПОЛЕ СУБКОНЦЕПТУ ΜΑΝΙΑ В ДАВНЬОГРЕЦЬКІЙ МОВІ
Cтаттю присвячено аналізу номінативного поля субконцепту ΜΑΝΙΑ у давньогрецькій мові, який є одним зі складових макроконцепту ХВОРОБА, що охоплює весь комплекс ознак, які характе- ризували аномальну поведінку людини. Згадане поле є моноцентричним з чітко вираженим ядром, параядерною та периферійною зонами. Ядро номінативного поля становлять лексеми, утворені від кореня μαν- (μανια, μανικος, μαινομαι разом з композ итами тощо), у яких максимально реалізується сема “відсутність психічної адекватності”. Параядерна зона охоплює лексеми, які відрізняються від слова-імені концепту відтінками значень та розподіляються за трьома мікрополями: 1) “неадекватність мислення та вчинків”; 2) “стан афекту”; 3) “екзальтованість”. До параядерної зони також належать загальновживані лексеми на позначення хвороби (νόσος, ἀρρωστία, ἀσθένεια), уточнені іменниками φρήν, νοῦς, ψυχή. Периферія, яка поділяється на ближню і дальню, представлена лексемами, у яких сема “відсутність психічної адекватності” є вторинною, мотивованою (ближня периферія) або немо- тивованою (даль ня периферія) основним лексичним значенням. Ключові слова: давньогрецька мова, номінативне поле, лексема, субконцепт, ядро, периферія.
“THERE IS NO NEW RUSSIA”: СЕМІОТИКА І ВІЙНА В БРИТАНСЬКІЙ ЛІТЕРАТУРІ І КУЛЬТУРІ ХХ – ПОЧАТКУ ХХІ СТОЛІТТЯ
У межах семіотики як метанауки правомірним є виділення семіотики війни, що вивчає генезис і перебіг війн як знакових систем та їхній вплив на світовий порядок. Мета статті – розглянути знаки війни та агресії, які продукує Росія, крізь призму сприйняття літераторів-носіїв західного світогляду. В історії британської літератури тема війни є однією з провідних і охоплює безліч міждержавних, міжусобних, релігійних, колоніальних, регіональних і світових війн. Предметом цієї розвідки є образ Російської імперії/Радянського Союзу/Російської Федерації як джерела і носія імперіалізму та агресії, який сформувався в британській літературі ХХ – початку ХХІ століття. Об’єктом дослідження обрано твори різних жанрів і різних періодів – есей Дж. Конрада “Автократія і війна” (1905), Фултонську промову В. Черчилля “Мускули миру” (1946) і документальний роман-пересторогу Р. Ширреффа “Війна з Росією” (2016). Доведено, що в проаналізованих творах конотативні смисли концепту Росія є переважно негативними, їхнім ядром є небезпека і війна. Ключові слова: семіотика війни, війна, знаки війни, знак V, Росія, Російська імперія, Радянський Союз, Російська Федерація, Джозеф Конрад, “Автократія і війна”, Вінстон Черчилль, “Мускули миру”, Річард Ширрефф, “Війна з Росією”.
Пам’яті Віктора Володимировича Дмитрука, доцента кафедри світової літератури Львівського національного університету імені Івана Франка ДОНКІХОТІВСЬКА ТРАДИЦІЯ В АМЕРИКАНСЬКОМУ РОМАНІ
Стаття літературознавця-американіста, відомого перекладача, доцента кафедри світової літератури Дмитрука В. В. (1945–2024) окреслює важливу закономірність розвитку американської літератури – її прилучення до “вічно живої” сервантесівської традиції. Дослідник наголошує на об’ємності цієї проблематики, тому зосереджує свою увагу на одному яскравому аспекті цієї традиції, а саме – на заснованому Сервантесом прийомі парності персонажів і його використанні американськими романістами. Ця художня практика простежена від роману кінця ХVIII ст. (Hugh Henry Breckenridge, “Modern Chivalry: Containing the Adventures of Captain John Farrago and Teague O’Regan, Hisservant”, 1792), у романах про Тома Сойєра і Гека Фінна Марка Твена (Mark Twain, “The Adventures of Tom Sawyer”, “Adventures of Huckleberry Finn”, 1876–1884), у новелах Джека Лондона (Jack London, “Smoke Bellew”, 1912), аж до роману ХХ ст. “Теофіл Норт” Торнтона Вайлдера (Thornton Niven Wilder,“Theophilus North”, 1973). На цих прикладах відзначено також відмінності у зверненні аме- риканських романістів до прийому парності персонажів. Ключові слова: сервантесівська традиція, роман, парні персонажі, література США.
ЧУЖИНКА: ПРОЄКЦІЯ АЛІЄНОВАНОЇ ЖІНОЧОЇ ОСОБИСТОСТІ В МАЛІЙ ПРОЗІ ДЖИН РІС
Статтю присвячено дослідженню вибраної малої прози маловідомої в українському літературознавстві британської письменниці Джин Ріс (1890–1979). Проблематику її оповідань визначає питомо жіночий досвід світовідчування відкинутої, відчуженої, вразливої і беззахисної особистості, сповненої відчуттями страху, самотності, страждання і втрати. Методологічним підґрунтям літературознавчого аналізу обрано різновид феміністичної критики – ґінокритику, яка, згідно з концепцією Е. Шоволтер, дала змогу виявити чотири моделі жіночого письма авторки: а) психоаналітичну; б) біологічну; в) лінгвістичну і г) культурну. Вони, своєю чергою, розширили аспекти дослідження, виявивши низку провідних і супровідних мотивів, серед яких проаналізовані: концепція жіночої ідентичності як жертви алієнації вороже налаштованого до неї суспільства; тема жіночої дружби та солідарності; потяг до самогубства; концепція тілесності і форми її презентації; опірність жіночого “я”. Розглянуто інтертекстуальні параметри малої прози письменниці. Ключові слова: самотність, страх, страждання, відчуження, ворожість, тілесність, вразливість.
ВИКОРИСТАННЯ КЕЙС-МЕТОДУ ДЛЯ ФОРМУВАННЯ ЕКОЛОГІЧНОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ СТУДЕНТІВ- ЕКОНОМІСТІВ НА ЗАНЯТТЯХ З ІНОЗ ЕМНОЇ МОВИ ЗА ПРОФЕСІЙНИМ СПРЯМУВАННЯМ
У статті зосереджено увагу на ефективності використання кейс-методу на практичних заняттях з іноземної мови за професійним спрямуванням, який безпосередньо спрямований на формування професійної іншомовної екологічної компетентності студентів-економістів закладів вищої освіти. З’ясовано cутність кейс-методу, що полягає у самостійній діяльності студентів у змодельованій ситуації, яка дає можливість об’єднати теоретичну підготовку та практичні навички. Встановлено, що кейс-метод створює можливості творчо використовувати вивчений лексичний матеріал і дає змогу студентам адаптуватися до реальних та потенційно можливих ситуацій, слугує для аналізу та систематизації інформації, вчить критично мислити, давати об’єктивну оцінку, розвиває логіку та гнучкість мислення. Виявлено, що його використання для формування екологічної компетентності студентів є необхідним та результативним, адже процес набуття екологічних знань повинен стати безперервним в умовах сучасного розвитку людства. Ключові слова: кейс-метод, екологічна компетентність, заняття іноземної мови за професійним спрямуванням (ІМПС), студент економічного профілю, заклад вищої освіти.
ВИВЧЕННЯ АНГЛІЙСЬКОЇ ЯК МІЖДЕРЖАВНОЇ МОВИ У XVIII–XIX СТОЛІТТЯХ
У статті презентовано аналіз геополітичних передумов становлення англійської як мови міждержавного спілкування, починаючи з XVIII до середини XIX століття. Досліджуються цілі та методи її вивчення різними народами світу залежно від геополітичних, економічних та освітніх рівнів розвитку їх держав та потреб людей у міжнародних контактах. Доводиться пріоритет освітньої цілі навчання іноземних мов, а відтак використання граматико-перекладного та лексико-перекладного методів навчання для досягнення її реалізації. Проводиться вивчення та аналіз історичних подій, які мали місце у XVIII–XIX століттях в більшості країн Західної Європи. Надано характеристику цих методів навчання, визначено їхні принципи, переваги та недоліки, а також значущість їх розуміння для удосконалення сучасних іншомовних технологій. Проведений аналіз цього історичного періоду показав, що: 1) геополітичними передумова- ми використання англійської у XVIII столітті як мови міждержавного спілкування були: розвиток англійського флоту як одного з найпотужніших у світі з високо розвиненою військово-технічною базою і найбільшою торгово-економічною мережею, що спричинило привласнення значної більшості морських шляхів англійцями; 2) першим офіційним методом вивчення англійської був граматико- перекладний, який передбачав реалізацію освітньої цілі навчання через усвідомлення граматичної структури мови для розуміння змісту аутентичних текстів і здатності їх перекладу на рідну мову; 3) другим офіційним методом вивчення англійської був лексико-перекладний, який також реалізував досягнення освітньої мети навчання, але на основі не граматичних, а лексичних знань. Лексика вва- жалася основною змістовною одиницею мовлення, навчання якому здійснювалося шляхом читання аутентичних текстів, їх літературного перекладу на рідну мову та усного відтворення їх змісту. Обидва зазначені методи забезпечували усвідомлення лінгвістичних основ англійської мови, однак не сприяли реалізації її комунікативної функції. Дослідження цих методів посилює значущість усвідомленого, але виключно практичного опа- нування лінгвістичних явищ для досягнення нормативного іншомовного спілкування. Ключові слова: англійська мова, мова міждержавного спілкування, граматико-перекладний метод, лексико-перекладний метод, XVIII–XIX століття.
УСНИЙ АНГЛОМОВНИЙ ДИСКУРС ІТ-ФАХІВЦІВ У КОНТЕКСТІ ФОРМУВАННЯ СТРАТЕГІЧНОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ
У статті розкрито особливості усного англомовного професійного дискурсу ІТ-фахівців. Стра- тегічну компетентність майбутніх ІТ-фахівців розглянуто як здатність цих фахівців ефективно засто- совувати сформовані мовні знання, мовленнєві навички та уміння, оскільки ефективна комунікація та гнучка інтеракція потребують застосування всього лінгвістичного потенціалу індивіда. З’ясова- но, що у сукупності з прагматичними, соціокультурними та психологічними чинниками дискурс можна вважати зв’язним мовленням, котре спрямоване на соціальну дію і взаємодію людей. Було встановлено, що кожен мовленнєвий випадок в межах ситуацій усного професійно орієнтованого спілкування ІТ-фахівців охоплює три виміри: текст (усне, письмове мовлення, візуальний образ чи їх поєднання), дискурсивну та соціальну практики. Для усного англомовного дискурсу ІТ-фахівців характерні присутність жаргону, широке вживання скорочених форм лексичних одиниць й грама- тичних конструкцій, наявність вербальних заповнювачів, що використовуються для підтримання розмови чи заповнення паузи. Ключові слова: усний англомовний професійний дискурс, стратегічна компетентність, комуні- кативна компетентність, професійно орієнтоване усне англомовне спілкування, майбутні фахівці з інформаційних технологій.
Рецензія на: Шмігер Т. Літургійний переклад України та Польщі: компаративний підхід до тексту, релігії та культури. Львів : ЛНУ ім. Івана Франка, 2024. 308 с.
Пам’ять наукової творчості (До 100-річчя від Дня народження професорки Нонни Копистянської)
Підручник з індійської англійськомовної літератури